Облік благодійної допомоги у вигляді послуг
![](/assets/files/2014/09/23/post_preview_59fa3890424a7142168392221357.jpg)
Розглянемо декілька практичних ситуацій, у кожній з яких благодійна допомога надається установам у вигляді послуг, що можуть мати різний характер та різні облікові наслідки для таких установ.
Документальне оформлення прийняття послуг
Насамперед зазначимо, що безоплатне надання послуг та виконання робіт на користь бенефіціарів визначено як один із видів благодійної діяльності. При цьому може йтися про виконання благодійником капітальних та поточних ремонтів будівель та споруд установи, облаштування спортивних та дитячих майданчиків тощо.
Для відображення в обліку вартості наданої допомоги та оформлення необхідних документів установа повинна мати на руках підтвердження такої вартості, надане благодійником. Таким документальним підтвердженням може бути або рахунок, або довідка в довільній формі, де відображається вартість ремонту в цілому або окремо вартість робіт та вартість використаних для цього благодійником власних матеріалів, а також чітко зазначається, які саме роботи виконувалися та за яким об’єктом. Якщо це буде рахунок, то вважаємо, що він має містити запис «Без оплати» або «Оплаті не підлягає».
Крім документів про вартість ремонту, факт проведення ремонту слід підтвердити документом, з якого було б видно, що це – благодійна допомога і на підставі якого можна оформити Довідку про надходження в натуральній формі. Таким документом може бути акт приймання-передачі наданих послуг, до якого доцільно додати вищезгадані рахунок або довідку. Форму такого акта законодавством не встановлено, тому його можна скласти в довільній формі.
Уважаємо, що від установи акт має підписати комісія, яка зазвичай створюється на підставі наказу для прийняття благодійної допомоги.
Бухгалтерський облік
Операції з надання благодійної допомоги відображаємо в бухгалтерському обліку згідно з Типовою кореспонденцією субрахунків бухгалтерського обліку для відображення операцій з активами, капіталом та зобов’язаннями бюджетних установ, а саме використовуючи кореспонденцію субрахунків, наведену в розділах 1, 3, 7 цього документа.
Слід звернути увагу: якщо під час виконання робіт благодійником було виготовлено або встановлено обладнання, що представляє собою закінчений пристрій з усіма пристосуваннями та приладдям до нього або конструктивно відокремлений предмет, призначений для виконання певних самостійних функцій, то це є підставою для обліку його як об’єкта основних засобів. Тому слід наполягати на тому, щоб у рахунку чи довідці було зазначено вартість такого обладнання. Якщо домогтися цього не вдасться, у подальшому установа має визначити самостійно вартість таких об’єктів в комісійному порядку.
Якщо ж у рамках проведення капітального ремонту відбулося дообладнання, реконструкція чи модернізація необоротних активів, на вартість цих робіт або додатково встановленого обладнання слід збільшити загальну вартість такого об’єкта. При цьому може йтися, наприклад, про дообладнання приміщень сучасними санітарно-технічними системами чи виробами, але в такому разі слід обмежитися лише збільшенням загальної вартості будівлі, виходячи з вартості таких виробів, не обліковуючи їх як окремі об’єкти обліку основних засобів. Адже виконувати свою функцію самостійно без підключення їх до комунікацій з подачі та відведення води або її підігріву вони не можуть.
Більш докладну консультацію див. у журналі „БАЛАНС-БЮДЖЕТ” від 22.09.14 р. № 38.